2024.07.13. 19:05
Rettenetes mi rejtőzik az egyiptomi múmiák testében
Régen eltűnt kórokozók kerülhetnek elő az ókori múmiákból, de vajon veszélyesek lehetnek még?
Fotó: NurPhoto via AFP
Az ókori egyiptomiak számára nem voltak ismeretlenek a betegségek, a kutatások szerint számos fertőző kórság, többek között himlő, tuberkulózis és lepra is gyötörte őket. V. Ramszesz, a 20. egyiptomi dinasztia negyedik fáraója például himlőben szenvedett, amiről a mumifikálódott testén látható jellegzetes hegek tanúskodnak.
Bár az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 1980-ban hivatalosan világszerte felszámoltnak nyilvánította a himlőt, felmerül egy aggasztó kérdés: lehetséges-e, hogy évezredekkel később az újonnan feltárt múmiák testéből rég elfeledett kórokozók szabadulhatnak ki?
Elindíthatnak-e a múmiák egy világjárványt?
Piers Mitchell, a Cambridge-i Egyetem ókori parazitákat tanulmányozó laboratóriumának igazgatója és a régészeti tanszék vezető munkatársa szerint ez rendkívül valószínűtlen.
A legtöbb kórokozó egy-két éven belül elpusztul, ha nincs élő gazdatest, amelyet megfertőzhetne. Tíz évnél tovább egyikük sem marad meg
- mondta Mitchell a Live Science-nek.
Példának okáért az olyan vírusok, mint a himlő, csak élő gazdaszervezet sejtjeiben képesek szaporodni. A tuberkulózist és a leprát okozó baktériumoknak is élő gazdatestre van szükségük a túléléshez.
A himlő érintéssel terjed, míg a tuberkulózis és a lepra általában az orrból és a szájból származó cseppekkel fertőz, amik jellemzően tüsszentéssel vagy köhögéssel kerülnek a külvilágba. A lepra esetében a betegség terjedéséhez hosszabb ideig kell együtt lenni egy beteggel. Ennek oka, hogy a betegséget okozó két baktériumfaj, a Mycobacterium leprae és a Mycobacterium lepromatosis csak lassan szaporodik.
A DNS idővel bekövetkező károsodása is csökkenti annak valószínűségét, hogy a múmiákkal történő érintkezés járványt indítana el.
„Az elemzéssel megállapíthatjuk, hogy ezeknek a kórokozóknak az örökítőanyaga-szakaszai meglehetősen rövidek. Nem hosszú DNS-láncokról beszélünk, hanem csupán 50-100 bázispárból álló töredékekről. Olyan, mintha az örökítőanyagot feldarabolták volna és ez az egész jelenség a DNS elkerülhetetlen lebomlására vezethető vissza. Ha a kórokozó DNS-e széttöredezik, lehetetlen, hogy ismét fertőzőképessé váljon” – magyarázta a szakember.
Mi a helyzet az élősködőkkel?
Egyes parazita bélférgek, amelyek a széklettel terjednek, tovább élnek, mint más szervezetek, és nem mindegyiknek van szüksége élő gazdatestre a megmaradáshoz. A szakértő szerint azonban ezektől az élőlényektől sem kell tartanunk.
Ezek sokkal szívósabbak lehetnek, és néhány hónapig vagy évig is túlélhetnek, de egyikük sem fog több ezer évig életben maradni
- mondta Mitchell, aki szerint a kutatók emellett mindig komoly védőfelszerelésben vizsgálják a múmiákat, ami tovább csökkenti annak valószínűségét, hogy bármilyen kórságot elkapjanak munka közben - olvasható az Origo cikkében.
Bulvár-celeb
- "Nem életeket gyászolunk" – először szólalt meg Taylor Swift a terrorveszély miatt elmaradt koncertjeiről
- Szenzáció! A történelmet alapjaiban megrengető aranygyűrűt talált egy amatőr kincsvadász
- Ritka és kiszámíthatatlan természeti jelenség okozhatta a luxusjacht tragédiáját
- "Annyira fájt, hogy azt hittem, belehalok." Szabó Zsófi élete legnehezebb időszakáról vallott (videó)
- Felháborító: csaló áldozata lett az ország legendás Janka nénije